Kiadó: Építéstudományi Egyesület, ÉTE Szakértő és Magyar Építőipar Kiadói Kft. Székhely: 1095 Budapest, Mester utca 87. Felelős kiadó: Dévai Zoltán ügyvezető Felelős szerkesztő: Horváth Tamás PhD főszerkesztő
Építéstudományi Egyesület, ÉTE Szakértő és Magyar Építőipar Kiadói Kft.
A 2024. évi Építőipari Nívódíjasok és a kapcsolódó további elismerések
Az Építőipari Nívódíj pályázati felhívását 2024. évben huszonnegyedik alkalommal hirdette meg az Építőipari Mesterdíj Alapítvány Kuratóriuma (ÉMA) az alapítók és csatlakozók nevében és felhatalmazásával. Az első pályázat meghirdetésére 2000-ben került sor, akkor 7 díjazott volt. Az évek során 2023-ig összesen 228 nívódíjat ítélt oda a bíráló bizottság. Ehhez adódik hozzá a 2024. évi 13 díjazott, így már 251 építményre kerülhetett Építőipari Nívódíj tábla.
Játék, konstruálás és tanulás: az építés szerepe a kreativitás fejlesztésében
A 2000-es évek egyik nagy kérdése, hogy a digitalizáció milyen hatással van a gyermekek fejlődésére és a jövő generációira. A digitális tartalmakra fordított idő jóval meghaladja a klasszikus játékokkal való foglalatosságot, pedig a konstrukciós játékok bizonyítottan fejlesztik a kreatívipar számára kulcsfontosságú készségeket. A tanulmány bemutatja e játékok fejlődését és oktatási szerepét, valamint olyan világhírű egyetemi versenyeket, amelyek támogatják a „játékos tanulás” elvét és a szakmai karrierépítést. Az építész-, építőművész- és faipari mérnök szakos hallgatók körére fókuszálva választ keres arra, miért nem teljesülnek Magyarországon az oktatásfejlesztési célok, és milyen akadályok nehezítik a projektalapú oktatás bevezetését. Megállapítható, hogy bár a digitalizáció egyre nagyobb teret nyer, az oktatás nem követte ezt megfelelően a kreatív készségek fejlesztése terén.
A gízai nagy piramis belső szerkezeti kialakításának elméleti megközelítése
A gízai nagy piramis belső felépítése az ókori Egyiptom mérnöki és építészeti zsenialitásának kiemelkedő példája. A cikk célja, hogy a legfrissebb régészeti és mérnöki kutatások eredményeire támaszkodva rekonstruálja a piramis szerkezeti kialakítását és építési folyamatát. A tanulmány részletesen elemzi a belső terek – köztük a sírkamrák, folyosók és teherelosztó rendszerek – funkcionális szerepét és szerkezeti jellemzőit, valamint bemutatja azok fejlődési előzményeit a korábbi piramisok tükrében. Kiemelt figyelmet fordít a nyereggerendák és a gránit teherelosztó kamrák építési technikáira, amelyek a korabeli innovációt tükrözik. Az elemzés során külön hangsúlyt kap a piramisépítés során alkalmazott anyaghasználat, szerkezeti megoldások és munkaerő-szervezési stratégiák. Az eredmények nemcsak a nagy piramis belső felépítésének megértését mélyítik el, hanem hozzájárulnak az ókori építészet technológiai és kulturális hátterének jobb megértéséhez is. A tanulmány újabb nézőpontokat kínál a piramisépítés mérnöki és régészeti megközelítéseire, miközben felhívja a figyelmet a további kutatási lehetőségekre.
A veszprémi Körmendy-ház talajszinti szerkezeteinek épületfelújítási kérdései
A veszprémi palotanegyed a hazai épített örökség kiemelkedő értéket képviselő együttese, amely történeti, városképi és építészeti szempontból egyaránt meghatározó jelentőségű. Az épületek szerkezeti rendszerei évszázadok tapasztalatainak eredményeként alakultak ki, és az elmúlt több mint száz évben bizonyították tartósságukat, de mára állagmegóvásuk szükségszerűvé vált. A műemléképületek korszerű felújítása kizárólag komplex építészeti és műszaki szemlélettel valósítható meg. Olyan megoldásokat kell tervezni, amelyek megfelelnek a mai használati és komfortigényeknek, ugyanakkor tiszteletben tartják az eredeti építészeti karaktert és anyaghasználatot. Jelen tanulmány a Körmendy-ház rekonstrukciójának épületszerkezeti kérdéseit vizsgálja, különös tekintettel a talajszinti szerkezetek felújításának műszaki megoldásaira és azok alkalmazási keretrendszerére.
Raktárcsarnokok összehasonlító beépítettkarbon elemzése
Jelen cikk a magyar építési gyakorlatban előforduló, különböző épületszerkezeti kialakítású raktárcsarnokok építéséhez köthető fajlagos széndioxid-kibocsátást elemzi a lakóépületekkel foglalkozó hasonló témájú elemzés folytatásaként. A raktárcsarnokok külön figyelmet érdemelnek, mert jellegzetes épületszerkezeti megoldásaik jelentősen eltérnek a lakóépületektől és a hazai építési volumenük is számottevő. Az elérhető 2022-es statisztikai adatok alapján raktárcsarnokokból és ipari épületekből a lakóépületeknél 40%- kal több alapterület épült hazánkban. Raktárcsarnokok esetében az üzemeltetéshez tartozó karbon kibocsátás alacsony, így a beépített karbon fontossága felértékelődik. A cikk a különböző kialakítású csarnokok beépített karbon elemzése mellett ajánlásokat is megfogalmaz a környezetre figyelő tervezéshez.
Az életciklus menedzsment szerepe az építőiparba
A fenntarthatóság és a környezeti hatások csökkentése egyre fontosabb az építőiparban, főként az ágazat magas erőforrás-igénye és szennyezőanyag-kibocsátása miatt. Az építési termékek életciklus-értékelése (LCA) és környezetvédelmi terméknyilatkozata (EPD) kulcsszerepet játszik e célok elérésében, miközben még a versenyképességet is növeli. Ezek a dokumentumok olyan kritériumokon alapulnak, amelyek célja az építőipar környezeti hatásának csökkentése, a fenntartható és környezetbarát építőanyagok előállítása és a kibocsátások minimalizálása. Jelenleg a Magyarországon gyártott építési termékek közül még csak néhány rendelkezik környezetvédelmi nyilatkozattal, míg a forgalmazott termékek többségének már van EPD-je. A hazai viszonylatban ez főként a betontermékekre, falazóelemekre, szigetelő anyagokra és hőszigetelt építési táblákra (SIP) korlátozódik. A cikk bemutatja az LCA alkalmazásának jelenlegi állapotát az építőiparban, valamint az életciklus menedzsment (LCM) fejlesztési lehetőségeit a fenntarthatóbb építési gyakorlatok érdekében. A cikk megvizsgálja a hazai termékadatbázist és ennek főbb eredményeit is összegezi.
környe- zetvédelmi terméknyilatkozat (EPD)
A MAGASÉPÍTÉSI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET KÖZLEMÉNYEI
A Magasépítési Tudományos Egyesület az 1951. október 4-i közgyűlésen megválasztott vezetőség és az elnökségi bizottságok irányításával 1952. februárig végzett munkájáról az alábbiakban közölt hírek számolnak be.
Kovaljov mérnök módszere az építőipar sztahanovista munkamódszereinek tanulmányozásában, általánosításában és széleskörű elterjesztésében egyre nagyobb tért hódít a Szovjetunióban. Az építkezések mérnökei, műszaki dolgozói a tudományos intézetek dolgozóival együtt megfigyelik és tanulmányozzák a különböző munkafajtáknál azokat a munkamódszereket, amelyeket a vezető szakmák építőipari munkásai alkalmaznak.
A szovjet városépítés nagyipari módszerei Beszámoló a Moszkvai Pártbizottság építészeti értekezletéről
A Szovjetunióban a sztálini ötéves tervek éveiben eddig sohasem látott méretekben bontakozott ki a lakásépítés. Különösen nagy a fejlődés a háború utáni ötéves terv idején. Nemcsak újjáépítették a fasiszták által lerombolt városokat, de igen sok új várost építettek és a nagyvárosok körül és azok belsejében is egész új városnegyedek épültek. 1951. év elejéig több mint 90 millió m2 lakás épült. Nagy változásokon mentek keresztül a dolgozók lakásviszonyai a Szovjetunió fővárosában, Moszkvában, ahol a város helyreállításának sztálini terve alapján az óriási lakóháztömbök, kultúrépületek és középületek ezreit építették fel.
Az építési költségek további csökkentésének útjai A Szovjetunió tervező intézeteinek gyakorlatából
A Szovjetunió kormánya 1950. május 9-én rendeletet adott ki, mely intézkedéseket tartalmaz az ipari vállalatok építési költségeinek csökkentésére a termelési kapacitások érintése nélkül. Ezek az intézkedések fontosságuk és jelentőségük szempontjából öt csoportra oszthatók. Az intézkedések első csoportjába az ipari építkezéseid körzetének és területének helyes megválasztásával, a természeti adottságok, helyi építőanyagforrások és a szomszédos vállalatokkal való kooperálás alapján elérhető költségcsökkentések szerepelnek. A tervek felülvizsgálata alapján a szovjet tervező intézetek megállapították, hogy ezek az intézkedések az összes építési költségcsökkentés 10 %-át eredményezték.
Az építkezések komplex gépesítésének feltételei
Az építőipari technológia mai fejlettségi fokán a munka termelékenységére, a kivitelezés határidejének megrövidítésére és a munka önköltségének csökkentésére nézve döntő tényező a termelő folyamatok gépesítése. A magasépítőipar gépesítésének alacsonyabb fokán a munkaköltségek és a munkamennyiség csökkentését a költségvetési előirányzatokkal szemben kialakult átlagszámításokkal lehet kiszámítani. Ez a módszer az általános költségvetési előirányzatra vonatkozóan többé-kevésbbé kielégítő eredményt ad, de az egyes elemekre nézve az eredmények erősen eltorzultak.
A homlokzatburkolás nagyüzemi módszerei előregyártóit nagy burkolóelemekkel
A Moszkvai Állami Egyetem építésénél és más moszkvai magasépítkezéseknél is az építkezés gyári nagyüzemi jellegének megfelelően a homlokzatburkolások avult módszereivel és formáival szakítani kellett. Az egyes szabadonálló hatalmas épülettömbök burkolására esztétikai és gyakorlati szempontból egyaránt tartós, világos és monumentális hatású homlokzatok kialakítása vált szükségessé, ami az építkezéseknél általában kis jelentőségű homlokzatburkolási munkák jelentőségét és mennyiségét fokozta.
A Moszkvai Állami Egyetem (MAE) építkezésénél az 1951. év második felében bontakoztak ki a maguk egészében a díszítőelemek elhelyezésének munkái. Ezekkel kapcsolatban a vakolási munkák különös jelentőségre tettek szert és csak a főépületeknél az összes építőmunkák 20%-át jelentették. Egyedül a főépületen 800 0 0 0 m2 felületet kellett bevakolni. Ezért a vakoló munkák terén is az élenjáró technológia alkalmazásának, a komplex gépesítésnek nagy jelentősége lett. Az építőipar már hosszú ideje törek- szik a vakolómunkák komplex gépesítését megvalósítani, ezért már a második és harmadik ötéves terv éveiben egész sor olyan gépet alkottak, melyek lényegesen megváltoztatták a vakolómunkákat, azonban ennél a munkafolyamatnál a komplex gépesítést megvalósítani nem sikerült,
Nagyméretű épületelemek és más vasbeton épületszerkezetek előregyártása a Moszkvai Állami Egyetem építésénél
A nagyméretű épületelemek és más vasbeton-épületszerkezetek gyártása a Szovjetunióban a moszkvai magas épületek kivitelezésével kapcsolatban vált időszerűvé. A gyártás technológiáját a Szovjetunió Építészeti Akadémiájának Építéstechnikai Tudományos Kutató Intézete dolgozta ki, a tudomány és termelés dolgozóinak közös munkája és tapasztalatai alapján.A nagyméretű vasbetonszerkezetek gyártása ma már speciális, nagyteljesítményű berendezéssel ellátott üzemekben történik.
A Moszkvai Állami Egyetem építésénél alkalmazott épületszerkezeti megoldások
A Moszkvai Állami Egyetem hatalmas épület- tömbjének és felhö'karcolójának építése a mérnököket komoly feladatok elé állította. Magas épületek foko- zott statikus és dinamikus igénybevételeknek vannak kitéve. Ezek közül különös gondot kell fordítani a szélterhelésre és az épületnek e hatás következtében beálló kilengéseire. A tartószerkezet rendszerét úgy kell megválasztani, hogy az lehetőleg könnyű legyen, kevés anyagfelhasználással járjon és szerelése egy- szerű legyen. Az egyetem épülettömbjének 18 emeletes központi része acélvázas szerkezet; a 6, 9 és 12 emeletes épületrészek vegyes szerkezetűek. Ez utóbbi azt jelenti, hogy vázasán csak a közbenső alátámasztások vannak kiképezve, míg a szélső falak tömör, teherhordó falak.
A Moszkvai Állami Egyetem építésének néhány műszaki kérdése
A szovjet nép és a világ dolgozóinak nagy vezére, I. V. Sztálin elvtárs kezdeményezésére épül Moszkvában — a főváros legmagasabb pontján — a festői fekvésű Lenin-hegyen a Moszkvai Állami Egyetem hatalmas épületkomplexuma. Soha nem látott méretű építkezés ez, olyan, amihez foghatót csak a világ egyetlen szocialista hatalma, a nagy Szovjetunió, maga a szovjet nép alkothat. Az épülő egyetemi város a maga 178 hektáros területével szervesen illeszkedik bele a főváros dél-nyugati kerületének átgondolt, jól megkomponált városépítési tervébe, uralja a kerület építményeit és a szovjet ember számára az áttekinthető világos építészeti megoldás hűen tükrözi vissza azt, hogy ez az épületkomplexum a haladó szocialista tudomány méltó hajlékát fogadja magába.
Az építőipar szervezési és műszaki kérdései a Szovjetunióban
A Magasépítési Tudományos Egyesület és a Magyar-Szovjet Társaság előadássorozatot rendezett a magyar-szovjet barátság hónapja tiszteletére. Az elmúlt év őszén a Szovjetunióban járt magyar építőipari küldöttség ennek az előadássorozatnak a keretében számolt be tapasztalatairól. Ebben az előadásban a Szovjetunió építőiparának szervezetéről, szervezési és műszaki kérdéseiről számolok, be. Ahol az összefüggések érdekében szükségesnek látszik, röviden kitérek arra a tanulmányi anyagra is, melyet a korábbi előadások már részletesen ismertettek.
KOMMENTÁR LÉVAI JENŐ „TÉRELEMES ÉPÍTÉS” CÍMŰ 50 ÉVE MEGJELENT CIKKÉHEZ
A cikk bevezető mondata önmagában korjelző: 1974-ben, a tervgazdaságnak ebben a szakaszában az építésben a jelszó, a jövő ígérete az iparosított építés volt. Már régóta futottak az egyre kiérleltebb panelos programok, viszonylag fejlett volt a beton alapú előregyártás, és éppen beindult az aktuális megváltó ötlet, a könnyűszerkezetes kormányprogram. Ennek keretében a hetvenes évek végén, a nyolcvanas évek elején megjelennek a honosított acélszerkezetű építési rendszerek, mint pl. a csarnoképítési Conder, az elsősorban irodaházakra szánt Fillod, és a legelterjedtebb, a közepes léptékű középületek (iskolák, óvodák, orvosi rendelők stb.) építésére szolgáló CLASP.
ÉRZELMEKET, ÉRZÉSEKET KIVÁLTÓ VIRTUÁLIS TEREK TERVEZÉSE ÉS VIZSGÁLATA
A kutatás a virtuális terek érzelemkiváltó hatásainak tervezési elveit vizsgálja, elsősorban abból a szempontból, hogy milyen tértervezési eszközökkel lehet érzelmi reakciókat kiváltani a felhasználókból. A témában több kutatás készült, ezek általában a terek egyes térszervezési eszközeit elemzik. A virtuális terek megjelenésével olyan kutatás még nem készült, melyben pszichológiai hatásokat és komfortérzetet vizsgálunk egy digitális közegben. A terek pszichológia hatásait ismerve nagyobb szerepet kaphatnak a virtuális terek a tervezési folyamatban, ami elősegítheti az építészeti és belsőépítészeti tervezési munkákat. Az érzelmek, mint az öröm, szorongás, nyugalom és feszültség, valamint a kibertér fogalmának összekapcsolását követően kilenc térmodellt hoztam létre, különböző térarányokkal, például „szűk”, „tágas”, „alacsony” tereket és ezek kombinációit. ArchiCAD és Twinmotion szoftverekkel készült 3D-s modellek segítségével elemeztem a térszerkezet, fények, színek, anyagok és berendezések érzelemkiváltó hatásait. A vizsgálat során építészek és laikusok értékelték a terekről készült képek érzelmi hatásait: például a „normál” térben a fények és berendezések javították a komfortérzetet, míg a „szűk, alacsony” tér szorongást keltett. Az eredményekből megfigyelhető, hogy a két csoport eltérően reagált a térarányokra és fényekre. A kutatás összegzése az érzelmek és a tértervezés tudatos összehangolását javasolja.
NAGY FELÜLETEN ÜVEGEZETT ÉPÜLETEK ENERGETIKAI VIZSGÁLATA
A modern építészet az ipar és a technológia fejlődésével újszerű lehetőségeket hozott. Többek között, lehetségessé vált a külső és belső tér transzparens szerkezetekkel történő vizuális összekapcsolása a klimatikus elválasztás biztosításával együtt. A cikkben egy esettanulmány vizsgálatán keresztül, arra keressük a választ, hogy a nagy felületen üvegezett épületek energetikai viselkedésének megismerésében, a hőnyereségek és hőveszteségek számítására milyen lehetőségeink vannak a rendeletben szabályozott energetikai számítások keretei között, az egyszerű és részletes számítási módszerekkel; hogy ezen épületek energetikai megfeleltetésében milyen szerepet játszik a passzív szoláris hőnyereségek; hogy a szerkezeti megoldások alapesetei közül a két- vagy háromrétegű üvegezés, a belső és külső oldali árnyékolás alkalmazása előnyösebb-e a belső tér komfortjának megteremtése érdekében. A vizsgálatokat a TNM rendelet és a 2023 novemberétől hatályos ÉKM rendelet szabályai szerint is elvégeztük. A kutatás alapján megállapítottuk, hogy energetikai szempontból a háromrétegű üvegezés és a külső oldali mozgatható árnyékolás bizonyul a legjobb választásnak.
TÉPETT-FARKASOLT TEXTILHULLADÉK TŰZZEL SZEMBENI VISELKEDÉSÉNEK VIZSGÁLATA
A textilipar és az építőipar óriási ökológiai lábnyomát egyszerre lehetne csökkenteni, amennyiben a textilipar hulladékát épületek hőszigeteléseként tudnánk alkalmazni. Egy 2022-ben készült TDK munkában a textilhulladék hővezetési és hangelnyelési tényezőjét vizsgáltuk, melynek eredményei biztattak a további kutatásra. A textilhulladék építőanyagként való alkalmazásának egyik kritikus pontja az éghetőség, amely meghatározza a beépíthetőséget. 2023-ban készített TDK dolgozatomban célunk volt egy a textilhulladékból tépéssel, majd farkasolással előállítható vattaszerű anyag, mint hőszigetelő építőanyag tűzállóságának meghatározása, ezáltal az anyag beépíthetőségének körülhatárolása. A tűzvédelmi osztály szabvány szerinti besorolását becsültük meg az éghetőség, füstfejlesztés és az égve csepegés vizsgálatával. A vizsgálatokat kezeletlen, valamint égéskésleltető vízüveggel átitatott próbatesteken végeztük el.
ELLÁTÁSI LÁNC FEJLESZTÉSE GENERÁLKIVITELEZÉSBEN LEAN SZEMLÉLET MENTÉN
Az építőiparban a hatékonyság növelése és a veszteségek csökkentése egyre sürgetőbb kihívás. A lean szemlélet alkalmazása lehetőséget kínálhat arra, hogy az anyagáramlás optimalizálásával és az információáramlás fejlesztésével növeljük a kivitelezési projektek eredményességét. Jelen tanulmány a Hungaroring építési projektjén keresztül mutatja be, hogyan támogathatók a kivitelezési folyamatok digitális megoldásokkal az anyagáramlás és az információkezelés optimalizálása érdekében. A just-in-time (JIT) elv alkalmazása minimalizálja a raktározási költségeket és biztosítja az anyagok időben történő rendelkezésre állását. A digitalizált készletnyilvántartás és az IT-megoldásokkal integrált ellátási lánc menedzsment révén a különböző szereplők hatékonyabb koordinációja valósulhat meg. A folyamatok elemzéséhez értékáram-térképezést alkalmaztunk, amely feltárta a jelenlegi működés hiányosságait, segítve a veszteségek csökkentését és az optimális rendszer kialakítását. Az eredmények igazolják, hogy a lean elvek és a digitalizáció kombinációja jelentős idő- és költségmegtakarítást eredményezhet az építőipari projektekben.
KOMMENTÁR DOMOKOS GYÖRGYNÉ „TETŐFELÜLETEK FELMÉRÉSE FOTOGRAMMETRIAI ELJÁRÁSSAL” CÍMŰ 50 ÉVE MEGJELENT CIKKÉHEZ
Domokos Györgyné Tetőfelületek felmérése fotogram-metriai eljárással c. cikke az 1970-es évek egyik kutatását mutatja be, mely egy világviszonylatban is új megoldást, a légifotogrammetriát alkalmazza épületfenntartási célzattal, épületek tetőszerkezeteinek felmérésére. Az általa bemutatott módszer akkoriban újdonságnak számított, hiszen lehetővé tette a bonyolult tetőformák gyors és viszonylag pontos felmérését anélkül, hogy nagy számú szakembert vontak volna be a helyszíni munkába. A fotogrammetria jelentősége már akkor is nyilvánvaló volt az építőipar számára, hiszen gyorsabb és hatékonyabb adatgyűjtést tett lehetővé a hagyományos méréseknél.
A 2024-ES ÉPÍTŐK NAPJA SZAKMAI ELISMERÉSEI
Hagyományosan minden év június első vasárnapja az Építők Napja. Az Építéstudományi Egyesület főszervezésében, a közreműködő tagszervezetekkel közösen idén június 7-én megtartott központi ünnepségen kerül sor a szakmai sikerek elismerésére, kitüntetések átadására, az ágazatban dolgozó 380 ezer foglalkoztatott köszöntésére a Lechner Rendezvényköz- pontban.
ALACSONY ENERGIAIGÉNYŰLAKÓÉPÜLET KOMPLEX TERVEZÉSE:ÉPÜLETSZERKEZETEK, ENERGETIKAÉS ÉLETCIKLUS ELEMZÉS
Az építés jelentős környezeti hatásokkal bír, melyekre egyre nagyobb figyelemmel kell lennünk a globális klímaváltozás kihívásai közepette. Cikkünkben egy alacsony energiaigényű lakóépület tervezési folyamatához kapcsolódóan szeretnénk megmutatni, hogy az építészeti és épületszerkezeti tervezés szempontjaihoz miként társulhat a környezeti hatások elemzése a teljes életciklus elemzés (LCA) módszerének használatával. A tervezett lakóépület esetén kétféle tartószerkezeti kialakítást hasonlítottunk össze, a falazott, vasbeton födémes megoldást és a CLT fapaneles építést. A homlokzati hőszigetelés tekintetében megvizsgáltuk a polisztirolhab, az ásványi hab és az ásványgyapot anyagok alkalmazását. Vizsgálatunkat BIM környezetből kiindulva a One Click LCA szoftver segítségével végeztük el. Az alkalmazott módszer és a vizsgálat eredményei érdekesek lehetnek mindazok számára, akik a környezeti hatások figyelembevételével szeretnének döntést hozni tervezett épületük anyaghasználatát illetően.
LAKÓÉPÜLETEK ÖSSZEHASONLÍTÓ BEÉPÍTETTKARBON ELEMZÉSE
Az épületekhez köthető szén-dioxid (karbon) kibocsátások elemzése kiemelten fontos az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. A teljes karbon kibocsátásra vetítve az üzemeltetéshez kapcsoló rész aránya egyre csökken, köszönhetően a javuló épületenergetikai jellemzőknek, viszont ezzel párhuzamosan az építőanyagok előállításához, az építéshez kapcsolódó rész, a beépített karbon aránya növekszik. A cikkben ismertetett egyszerűsített elemzés az építőanyagok nyilvánosan elérhető Környezetvédelmi Terméknyilatkozatainak felhasználásával, a magyar lakóépülettervezési gyakorlatban használatos épületszerkezeti megoldásokból összeállított lakóépület változatokhoz számít beépített karbonkibocsátás értékeket. Így már koncepciótervi fázisban lehetővé válik a különböző épületszerkezeti megoldásokkal tervezett épületek környezeti szempontú értékelése, azaz a műszaki elképzelések összehasonlítása beépített karbon kibocsátás szerint. A cikk ismerteti egy kétszintes lakóépület esetére elvégzett elemzés főbb tanulságait.
A klímaváltozás oka, hogy az ipari forradalom után egyre nagyobb nagymennyiségű szén-dioxidot és egyéb üvegházhatású gázt bocsátottunk ki a légkörbe. A korábbi egyensúly, a légkörbe történő kibocsátás és a növények által a légkörből való kivonás torzult, több lett a kibocsátás, mint a kivonás. Épületeinken, lakókörnyezetünkön keresztül használjuk fel a legtöbb energiát, és bocsájtjuk ki a legtöbb szén- dioxidot. Ezért kiemelt fontosságúnak tartom, hogy unokáink életben maradásának érdekében, a környezetbarát, karbon semleges építési technológiák eredményeinek bemutatását, az alkalmazásukra való ösztönzést, a legszélesebb körben, a legszélesebb módon tegyem, együk meg!
REANIMÁCIÓ VAGY EUTANÁZIA? GONDOLATOK ÉPÜLETEINK ÉLETCIKLUSÁRÓL
A cikk párhuzamot von az emberi test gyógyítása és az épületek rekonstrukciós eljárásai között, bemutatva azokat a döntési folyamatokat, amelyek egy épület megmentéséhez vagy elbontásához vezetnek. Hangsúlyozza, hogy egy épület sorsa soha nem lehet egyenrangú egy emberi élet értékével. Az orvosi anamnézishez hasonlóan az építészeti tervezés is az előzmények és a jelenlegi állapot alapos feltárásával kezdődik, melyet beavatkozási javaslatok követnek. A cikk különféle megközelítéseket tárgyal, például esztétikai beavatkozásokat, bővítéseket (protézis), részek eltávolítását (rezekció), valamint az elemek újrahasznosítását (transzplantáció). Kitér az épületek „eutanáziájára” is, amikor az állapotuk már nem teszi lehetővé a megmentést. A szerző a holisztikus tervezési szemléletet és az ökologikus gondolkodást hangsúlyozza, bemutatva a felelősségteljes építészeti döntések fontosságát.
KOMMENTÁR WINKLER OSZKÁR „A FAHÁZPROGRAM ÉS A LAKÁSÉPÍTÉS” CÍMŰ 50 ÉVE MEGJELENT CIKKÉHEZ
Winkler Oszkár az Erdészeti és Faipari Egyetemen (Sop- roni Egyetem) 1948-1975 között vezette az Építéstani Tan- széket. Ebben az időszakban több államilag finanszírozott átfogó kutatási terv indult az építőipar “terheinek könnyí- tésére”. Az Építéstani Tanszék kutatásokat végzett össze- tett keresztmetszetű, valamint LVL fatartók tervezésében és fejlesztésében. Több tanszék végzett forgácslapok elő- állításával kapcsolatos kísérleteket, és dolgozott ki gyár- tási módszereket. A Tanszék több lécrácshély szerkezetű kupolát állított fel és tesztelt, azok statikai viselkedését vizsgálva. Az egyik legjelentősebb kutatását azonban 1970 és 1975 között végezte faszerkezetű lakóházak témakö- rében.
A papír alapú termékek az ipar számos területén megjelennek, így jelen cikk a papíripari termékek építőiparban való alkalmazhatóságát kívánja bemutatni. Mivel az építőipari szektor nagy energia- és erőforrásigényű, így elengedhetetlen, hogy ezen a területen is előtérbe kerüljenek a természetes alapú, fenntartható forrásból származó anyagok. A papír, valamint a karton használata az építőiparban nagy múltra tekint vissza, különösképpen a távol-keleti kultúrában. Shigeru Ban munkásságának köszönhetően a 20. század végén vált népszerűvé a papírcsövek alkalmazása, hiszen szerkezeti elemekként alkalmazva ideiglenes építményeket készített. Napjainkban a cellulóz alapú termékek szigetelőanyagként való felhasználása válik egyre elterjedtebbé. A folyamatos kutatások és fejlesztések elősegítik, hogy a papír alapú termékek hosszútávú és fenntartható megoldásokat jelentsenek az építőiparban.